Irena Orlović: Samo ispunjen i sretan roditelj može odgojiti sretno dijete
![](/img/articleModule/image/1u4wjotiwkj51dsocgt5t58pz43.jpg)
Nenad Bartolčić: Kao prvo čestitamo vam na proglašenju za poduzetnicu godine u kategoriji socijalnog poduzetništva na nedavno održanom natječaju u organizaciji Udruge poslovnih žena Hrvatske - Krug. Pretpostavljam da je lijep osjećaj kada zajednica prepozna doprinos onih koji stvaraju onu dodatnu društvenu vrijednost, od koje ima korist upravo šira zajednica?
Irena Orlović: Hvala na čestitci. Da, predivan je osjećaj kad netko prepozna i nagradi vaš dugogodišnji trud i rad. To mi dalje jedan novi vjetar u leđa.
![](https://www.mvinfo.hr/_mvshop/public/data/image/1/9862.jpg)
![](https://www.mvinfo.hr/_mvshop/public/data/image/1/9863.jpg)
Kada netko zaviri u katalog izdanja vaše nakladničke kuće Harfa primijetit će da Harfa objavljuje literaturu iz područja ranog poticanja socijalnog, emocionalnog i intelektualnog razvoja... a još je i više povezanog sadržaja na stranici Harfa.hr. Možete li ukratko predstaviti vašu nakladničku kuću, kada ste je pokrenuli i s kojim ciljem?
Harfa je specijalizirana nakladnička kuća koja se bavi izdavanjem literature koja promiče zdrav razvoj djece. Cilj nam je educirati roditelje i potaknuti ih na razmišljanje o njihovoj ulozi kad je u pitanju rast i razvoj djece. Također osvijetiti važnosti rane stimulacije mozga za budući napredak. Radeći s kćeri, djetetom s teškoćama u razvoju, došla sam do brojnih saznanja kad sam se pitala zašto samo potičemo djecu koja imaju određene neuro-razvojne smetnje kada znamo da je razvoj mozga ovisan o interakciji s okolinom. Moja je životna misija postala osvijestiti važnost rane stimulacije kroz objavljivanje literature iz tog područja i organiriranje edukacija u tom smjeru.
Osim vas, koliko još ljudi čini Harfu? Kako ste organizirali vašu izdavačku kuću?
Nas je trenutačno sedam - tri stalno uposlena i četiri vanjska suradnika. Dosta poslova outsourcamo jer nam se tako čini lakše. Razvijamo se malim, ali sigurnim koracima jer smatramo da je to jedni ispravan put razvoja.
Ističete da "roditelji imaju ogroman utjecaj na kognitivni, emocionalni i socijalni razvoj djeteta".
Danas već pouzdano znamo da inteligencija nije u potpunosti nasljedna, da nasljeđujemo samo skicu, a način na koji će se oblikovati i graditi dječji mozak ovisi o interakciji djeteta najprije s roditeljima, a potom i okolinom.
Koliko se današnje roditeljstvo, danas i ovdje, zasniva na takvoj spoznaji?
Svijest o važnosti rane stimulacije je u porastu. Sve je više roditelja koji su svjesni koiko je interakcija s djetetom važna i koliko je snažan njihov utjecaj na razvoj i život djeteta općenito. Dokaz tomu su prepune dvorane na našim edukacijama koje govore o važnosti rane stimulacije.
Kako pomoći djeci da prepoznaju i iskoriste svoje potencijale?
Svako dijete je rođeno sa svim resursima potrebnim za razvoj potencijala, ali se tijekom odrastanja kroz interakciju s odraslima nerijetko dogodi da ti resursi ostanu zatomljeni, a potencijali neprobuđeni. Prof. Dr. Gerald Hüther, koji je sa svojim timom proučavao razvoj ljudskog mozga 24 godine i došao do brojnih saznajna koje danas želi implementirati u njemački odgojno-obrazovni sustav, u svojoj istoimenoj knjizi ističe da je svako dijete darovito. Naš je zadatak prepoznati koje potencijale dijete ima u sebi tako što ćemo se najprije fokusirati na ono što djetetu ide dobro i poticati ga da bude izvrsno u tome.
Moja je životna misija postala osvijestiti važnost rane stimulacije kroz objavljivanje literature iz tog područja i organiriranje edukacija u tom smjeru.
Mi smo naučeni da kod djece «popravljamo» ono što ne ide dobro pa im plaćamo na primjer repeticije iz predmeta koji se nama čine važni, a njima ne idu najbolje, kao matematika ili engleski jezik. Rijetko se događa da roditelji daju repeticije iz onoga iz čega dijete ima odlične ocjene kako bi baš u tome bio još izvrsniji.
Trebamo promijeniti obrasce razmišljanja i poticati djecu u onome u čemu su dobri i za što su predodređeni kako bi sutra izrasli u sretne osobe i radili ono što vole i u tome bili izvrsni.
Kako preživjeti svakodnevne roditeljske i životne borbe?
Kad osvijestimo da život leži u našim rukama i da smo sami kreatori svoje sreće te prestanemo prebacivati odgovornost na političare, društvo i sl., život će nam biti lakši. Budući da sam u neuro-lingvističkom programiranju pronašla brojne metode i tehnike koje nam mogu pomoći da promijenimo obrasce razmišljanja i pronađemo potrebne resurse za ugodniji i kvalitetniji život danas, završila sam sve potrebne edukacije i upisala studij neuro-lingvističke psihoterapije. Cilj mi je prenositi ista znanja i ostalim roditeljima jer samo ispunjen i sretan roditelj može odgojiti sretno dijete.
U porastu je broj djece s govornim smetnjama, disleksijom, disgrafijom... vaša aplikacija Pametnica može pomoći roditeljima u radu s djecom. Kako je ona zamišljena?
Pametnica je web-aplikacija na kojoj se nalaze materijali u elektroničkom obliku u vidu predložaka za edukativne igre i radnih listova koji mogu pomoći roditeljima koji žele poticati emocionalni i intelektualni razvoj. Ako roditelji dovoljno rano prepoznaju neuro-razvojne smetnje, Pametnica im može pomoći da ublaže simptome koji kasnije mogu otežavati učenje. Zapravo Pametnica je namijenjena svoj zainteresiranoj djeci
Za kakav ste oblik poslovne samoodrživosti odlučili, jer Pametnicu treba održavati, dopunjavati sadržajima, dalje razvijati... ?
Svakim danom unaprjeđujemo Pametnicu novim materijalima. Objavili smo je i u tiskanom obliku te ponudili gotove igre za govorno-jezični razvoj, razvoj predčitalačkih vještina kroz razvoj kreativnog mišljenja kao i predmatematičkih vještina poput logičkog mišljenja i koncentracije. Objavili smo dva kompleta po dvanaest igara pod nazivom "Životinjska pametceda" i "Pametnica u svemiru".
Naš je zadatak prepoznati koje potencijale dijete ima u sebi tako što ćemo se najprije fokusirati na ono što djetetu ide dobro i poticati ga da bude izvrsno u tome.
![](https://www.mvinfo.hr/_mvshop/public/data/image/1/9913.jpg)
![](https://www.mvinfo.hr/_mvshop/public/data/image/1/9864.jpg)
Dojma sam da je vaša izdavačka kuća Harfa manje prepoznata među nakladničkom branšom (što naravno ne znači da nije prepoznata i od strane čitateljske publike kojoj se svojim izdanjima ali i drugim projektima i aktivnostima obraćate). Biste li se mogli složiti s ovom konstatacijom?
Ne znam među kojim nakladnicima točno mislite da nismo prepoznati i na što točno mislite kad to kažete. Možda nas vi niste do sada primijetili jer objavljujemo odgojno-obrazovnu literaturu na koju ste vi manje usmjereni. Mi odlično surađujemo s nakladnicima poput Školske knjige i dr. koji su društveno odgovorni i redovito ispunjaju svoje obveze. Nikada nismo dobili nikakve poticaje od države, uvijek smo se oslanjali samo na sebe.
Harfa je nakladnik iz Splita, grada koji gotovo da je nestao s nakladničke mape Hrvatske, jer od viđenijih nakladnika tu se sada uglavnom javlja Verbum, Književni krug čija izdanja skoro da i ne možete naći u hrvatskim knjižarama... jesam li uopće koga važnog izostavio?
Istina je da je u Splitu manje izdavača u odnosu na prije, ali takva je čini mi se slika generalno u Hrvatskoj. Međutim, mi svojim radom možemo utjecati samo na naše poslovanje i mislim da trenutačno to nema neki značajan utjecaj na nas.
U kontekstu izdanja koja objavljujete, kako ocjenjujete situaciju s istima na hrvatskom tržištu knjiga, koje nakladnike prepoznajete kao slične Harfi, vidite li ih kao konkurenciju ili zapravo svi skupa popunjavati jednu važnu nišu?
Moja su iskustva pozitivna. Mi smo okruženi zainteresiranim roditeljima i odgojno-obrazovnim djelatnicima koji su otvoreni za usvajanje novih znanja. Postoji jedan broj nakladnika koji se bave izdavanjem slične literature, ali nikoga ne vidim kao konkurenciju, naprotiv sretna sam da se što veći broj korisnih naslova objavi u Hrvatskoj.
Na koji način distribuirate svoja izdanja?
Svoja izdanja distribuiramo putem naše web-knjižare, Školske knjige i direktnom prodajom. Do svojih korisnika dolazimo putem društvenih mreža i komuniciramo s njima redovito također putem newslettera. Svejedno mislim da po ovom pitanju imamo još dosta posla jer je potencijal veliki.
Mnogi nakladnici žale se na uvjete distribucije knjiga u Hrvatskoj, nisu zadovoljni postojećom knjižarskom mrežom tj. lancima knjižara koji su izuzev TisakMultimedije u vlasništvu velikih izdavačkih kuća... kakva su Harfina iskustva po tom pitanju?
Kao i u svemu u životu mislim da smo po ovom pitanju kao nakladnici sami sebi krivi. Da smo se na vrijeme na neki način povezali u tom smjeru i držali zajedno i veliki i mali, ti sumnjivi knjižari bi bili dužni ispunjavati obveze prema svima ili ne bi ni imali uopće knjige.
Trebali smo samo vidjeti kava je praksa u razvijenim zemljama. Nama recimo nisu nikada platili jednu kunu, sve smo morali kompenzirati što nam je bilo veliko dodatno opterećenje pa smo na vrijeme povukli svoje naslove. Kontaktirali smo neke nakladnike u želi da se udružimo, ali nikome to nije bilo u interesu. Danas, kako sam već navela, surađujemo sa Školskom knjigom i jako smo zadovoljni tom suradnjom. Bilo bi nam lakše kad bi i drugi knjižari postupali na takav način, ali nažalost situacija je drugačija.
Nismo primjetili da je Harfa bila prisutna na prošlogodišnjem sajmu knjiga Interliber. Zašto?
Zadnje dvije godine se datum Interlibera poklopio s Mirisima djetinjstva, odnosno Danima predškolskog odgoja na kojima se okupljaju stručne službe vrtića iz cijele Hrvatske. Za nas je to vrlo važan događaj na koju smo prisutni već godinama i koji ima mjesto ispred Interlibera. Ove godine imam informaciju da se datumi ne poklapaju tako da ćemo biti moći biti prisutni na oba događaja što me iznimno veseli.
Da smo se na vrijeme na neki način povezali u tom smjeru i držali zajedno i veliki i mali, ti sumnjivi knjižari bi bili dužni ispunjavati obveze prema svima ili ne bi ni imali uopće knjige.
Koliko je teško objaviti kvalitetnu knjigu profila za koji se Harfa specijalizirala?
Sigurno je teže objavljivati takve naslove, ali vjerujem da kada nešto radite s ljubavlju i kada je to što radite društveno odgovorno da se nekako i zvijezde poslože.
Je li vas vaše potencijalno tržište prepoznalo u dovoljnoj mjeri?
Mislim da smo postali prepoznatljivi u Hrvatskoj, ali i u čitavoj regiji. Naravno ne do te mjere do koje bismo željeli i zato je još puno posla pred nama.
Kakvi su vam planovi?
Naši su planovi nastaviti objavljivati literaturu koja može biti od koristi roditeljima u radu s djecom. Mislim da je vrlo važno da se kao društvo razvijamo u tom smjeru jer od razvoja potencijala naša djece ovisi budućnost ove države. Odgojno-obrazovni sustav je zakazao i zato je nama zadatak da budemo roditelji po mjeri djeteta.
I za kraj... o čitanju. Što mislite, kako povećati broj onih koji čitaju, ne nužno samo knjige jer razvoj digitalnih tehnologija uveo je i neke nove formate?
Mislim da bi svi mi koji se bavimo na neki način knjigama trebali provjeriti što možemo učiniti da javno promičemo čitanje. Danas u razvijenom elektronskom dobu kada smo povezani jedni s drugima puno više i brže nego prije, u vremenu društvenih mreža je to puno lakše samo se trebamo pokrenuti. Pogledajte kako predivnu stvar radi gospođa Alis Pečarić Marić sa svojim projektom “Čitaj knjigu”. Mislim da je ona puno doprinijela čitanja posljednjih godina i da možemo učiti iz njezina primjera.