Zagrebačke posvete 'Predrag Matvejević – Umijeće osporavanja'
Održava se
30.11.2017. u 18h
30.11.2017. u 18h
![](/img/articleModule/image/j3uwyk84d7tuk52bqiif9rbhb2z.jpg)
Zagrebačke posvete posvećene Predragu Matvejeviću održat će se u četvrtak, 30. studenoga u 18 sati u Medijateci Francuskog instituta (Preradovićeva 5).
Teatar poezije prema autorskoj zamisli Gorana Matovića priredio je događanje u kojem sudjeluju: Vesna Tominac Matačić, Sibila Petlevski, Bogdan Žižić, Nikša Marinović, Nenad Ivić i Goran Matović.
Zagrebačke posvete "Predrag Matvejević – Umijeće osporavanja“ građene su udijelom filma, živog svjedočanstva i glumačkog umijeća.
Predrag Matvejević
![](https://www.mvinfo.hr/_mvshop/public/data/image/1/2352.jpg)
![](https://www.mvinfo.hr/_mvshop/public/data/image/1/9237.jpg)
Matvejević se rodio u Mostaru 1932., od oca Vsevoloda Nikolajeviča Matvejeviča, rođenog u ukrajinskoj Odesi, koji je u Mostaru bio sudac nakon povratka iz ratnoga zarobljeništva u Njemačkoj 1945. godine. Prema Predragovim izjavama na HRT-u 2012., otac je imao boljševistička uvjerenja i velike simpatije prema ruskoj kulturi unatoč tome što su njegov otac i brat umrli od gladi u Gulagu. Predragova majka Angelina (r. Pavić) bila je Hrvatica iz BiH, a njezina strana obitelji imala je bitan utjecaj na njegov rani odgoj u katoličkoj sredini.
Matvejević je jedan od najprevođenijih hrvatskih autora u svijetu. Njegov "Mediteranski brevijar" preveden je na 23 jezika (samo u Italiji prodan je u više od 300.000 primjeraka), a “Druga Venecija” na desetak.
Znao je voljeti one ‘druge’, ugrožene ljude. Imao je dar za jezik ljubavi, gradio postojano pobratimstvo lica na zemlji, te živio trajno u viru nepogoda na udaru rigidne i ljevice i desnice. Ispisao je svoj Moj obračun s njima i Dijalektički antibarbarus. Gradio je mostove u podijeljenom svijetu. Rodni Mostar naučio ga je kako voljeti one ‘druge’ .
U Mostaru svog djetinjstva vidio je sliku idealnog svijeta u kome su sabrani svi gradovi, sve kulture. Uživao je u otvorenom gradu koji je postao artistička domovina brojnim umjetnicima istoka, zapada sjevera i juga. Ljepši Mostar stvarali su i ‘stranci’. Oblikovali su duh ‘grada svjetlosti’ čiju je živu sliku stvarala čudesna Neretva, veličanstveni mostovi i ljudi koji su govorili istim jezikom. Rušenjem Mostara srušena je ta Matvejevićeva slika zemaljskog raja. Mostar je danas poput podijeljene Europe koja se traži. Velika je kriza susreta i kriza bratstva.
![](/img/articleModule/image/cfv46ffvnrrx19ectuys0b5gk2b.jpg)
Matvejević je svijet mijenjao iz ljubavi, ne iz mržnje. Brisao je granice i gradio mostove među ljudima i kulturama.