![](https://www.mvinfo.hr/_mvshop/public/data/image/1/6761.jpg)
Literatura o Antunu Gustavu Matošu
- Nakladnik: Školska knjiga
- 11/2011.
- 508 str., tvrdi uvez
- ISBN 9789530606982
- Cijena: 21.10 eur
Preračunato po fiksnom tečaju konverzije 7,53450 kuna za 1 euro - Cijene knjiga su informativnog karaktera, navodimo prvu cijenu po izlasku knjige iz tiska. Preporučamo da cijene i dostupnost knjiga provjerite kod nakladnika ili u knjižarama! Moderna vremena više se ne bave prodajom knjiga, potražite ih u knjižarama, antikvarijatima ili u knjižnicama.
![](https://www.mvinfo.hr/_mvshop/public/data/image/1/6761.jpg)
U nacionalnoj književnoj historiografiji ime Antuna Gustava Matoša (1873. - 1914.) ima ključno značenje. Najistaknutiji naš modernist - pjesnik, novelist, putopisac, esejist, kritičar, polemičar i feljtonist - za relativno kratkog života obilježio je književnu atmosferu svoga doba, stekao brojne sljedbenike i bitno utjecao ne samo na književno-kulturnu, pa i političku sliku svoga doba, već i na njezin daljnji smjer.
Zauzevši središnje mjesto u nacionalnom književnom kanonu, postao je nezaobilazan dio mišljenja o modernoj hrvatskoj kulturi. O takvoj Matoševoj poziciji najbolje svjedoči bogata literatura o njegovu životu koja je nastajala od prvog pojavljivanja do danas.
Tako je s vremenom nastala bogata i raznovrsna porodica tekstova - od novinskih vijesti i članaka, preko brojnih eseja i kritika do rasprava i doktorskih disertacija - koja Matoša uvijek iznova ovjerava kao reprezentativnu kulturnu pojavu, a koju je u ovoj knjizi detaljno evidentirao književni povjesničar Dubravko Jelčić.
**
Kod pojedinih priloga, preuzetih iz drugih izvora, prilikom čitanja ispravljeni su tu i tamo pogrješni podatci koji su se potkrali ranijim popisivačima.
Ne treba ni spominjati da su svi prilozi svrstani u kronološki slijed, ali je potrebno reći da su knjige, u kojima se nalaze prilozi o Matošu, a na kojima je, prirodno, označena samo godina izlaska, svrstane u ovaj kronološki slijed različito. Ako bismo ih, bez iznimke, stavljali uvijek na početak godine u kojoj su izašle (kao što katkad čine poneki bibliografi), dogodilo bi se da bi pretiskivanje nekog teksta u knjizi stajalo u redoslijedu ispred njegova prvog objavljivanja u periodici, što je svakako nelogično.
A ako bismo ih opet stavljali beziznimno uvijek na kraj dotične godine, često bi recenzije o toj knjizi, u našoj bibliografiji, stajale ispred knjige same. Naravno, ijedno i drugo je besmislica. Zato sam knjige stavljao u pravilu uvijek neposredno ispred prve recenzije o njoj; a ako takve recenzije nije bilo, ili ako ona ne ulazi u ovu literaturu, tada sam knjigu stavljao na kraj godine.
U bibliografiji je svaki prilog napose zabilježen, bez obzira na to je li riječ o prvi put objavljenome ili pretiskanom tekstu. Svaki je pretisak posebno naveden uz svaki prilog, ako ih je bilo.
Dubravko Jelčić
Zauzevši središnje mjesto u nacionalnom književnom kanonu, postao je nezaobilazan dio mišljenja o modernoj hrvatskoj kulturi. O takvoj Matoševoj poziciji najbolje svjedoči bogata literatura o njegovu životu koja je nastajala od prvog pojavljivanja do danas.
Tako je s vremenom nastala bogata i raznovrsna porodica tekstova - od novinskih vijesti i članaka, preko brojnih eseja i kritika do rasprava i doktorskih disertacija - koja Matoša uvijek iznova ovjerava kao reprezentativnu kulturnu pojavu, a koju je u ovoj knjizi detaljno evidentirao književni povjesničar Dubravko Jelčić.
**
Kod pojedinih priloga, preuzetih iz drugih izvora, prilikom čitanja ispravljeni su tu i tamo pogrješni podatci koji su se potkrali ranijim popisivačima.
Ne treba ni spominjati da su svi prilozi svrstani u kronološki slijed, ali je potrebno reći da su knjige, u kojima se nalaze prilozi o Matošu, a na kojima je, prirodno, označena samo godina izlaska, svrstane u ovaj kronološki slijed različito. Ako bismo ih, bez iznimke, stavljali uvijek na početak godine u kojoj su izašle (kao što katkad čine poneki bibliografi), dogodilo bi se da bi pretiskivanje nekog teksta u knjizi stajalo u redoslijedu ispred njegova prvog objavljivanja u periodici, što je svakako nelogično.
A ako bismo ih opet stavljali beziznimno uvijek na kraj dotične godine, često bi recenzije o toj knjizi, u našoj bibliografiji, stajale ispred knjige same. Naravno, ijedno i drugo je besmislica. Zato sam knjige stavljao u pravilu uvijek neposredno ispred prve recenzije o njoj; a ako takve recenzije nije bilo, ili ako ona ne ulazi u ovu literaturu, tada sam knjigu stavljao na kraj godine.
U bibliografiji je svaki prilog napose zabilježen, bez obzira na to je li riječ o prvi put objavljenome ili pretiskanom tekstu. Svaki je pretisak posebno naveden uz svaki prilog, ako ih je bilo.
Dubravko Jelčić
© Bilješke o knjigama izrađene su na osnovu informacija dobivenih od nakladnika i njihove dodatne uredničke obrade temeljem uvida u sadržaj knjige, te se kao takve ne smiju prenositi bez prethodnog dogovora s uredništvom portala.