![](https://www.mvinfo.hr/_mvshop/public/data/image/1/9077.jpg)
DarkMarket : Kako su hakeri postali nova mafija
- Nakladnik: Naklada Ljevak
- Prijevod: Andrea Milanko
- 10/2014.
- 368 str., meki uvez
- ISBN 9789533037721
- Cijena: 18.45 eur
Preračunato po fiksnom tečaju konverzije 7,53450 kuna za 1 euro - Cijene knjiga su informativnog karaktera, navodimo prvu cijenu po izlasku knjige iz tiska. Preporučamo da cijene i dostupnost knjiga provjerite kod nakladnika ili u knjižarama! Moderna vremena više se ne bave prodajom knjiga, potražite ih u knjižarama, antikvarijatima ili u knjižnicama.
![](https://www.mvinfo.hr/_mvshop/public/data/image/1/9077.jpg)
Za samo dva desetljeća cyberovisnost dosegnula je riskantnu razinu: složeni i napredni računalni sustavi danas kontroliraju i ključne nacionalne infrastrukture i sve aspekte svakodnevice.
U knjizi "DarkMarket" britanski publicist Misha Glenny istražuje tri glavne prijetnje s kojima se suočavamo u 21. stoljeću: cyberkriminal, odnosno prevare s kreditnim karticama, što je dakle sitan kriminal niskog učinka, ali visokog volumena; potom cyber industrijsku špijunažu, odnosno korporativnu krađu, krađu poslovnih planova i intelektualnoga vlasništva te naposljetku cyberrat.
Misha Glenny prati ključne aktere – kriminalce hakere, najčešće nevidljive i inteligentne, policajce, ovisnike i, dakako, žrtve. U potrazi za istinom o novoj globalnoj prijetnji, oni su povezani u jedinstven kontekst politike, ekonomije i povijesti. Nema pouzdanog načina da se utvrde štete koje su cyberprevare nanijele nacionalnim ekonomijama (prema nekim procjenama već su premašile bilijun dolara). Glavna legla cyberkriminala danas se nalaze u Brazilu, Rusiji, Indiji i Kini, dok su u posljednje vrijeme u ekspanziji Turska, Indonezija i Portugal. DarkMarket pokazuje kako su u borbi protiv nove vrste kriminala ponajprije potrebna međunarodna rješenja.
Hakeri su rijetka i posebna ljudska sorta. Njihovi se psihološki i socijalni profili razlikuju od tradicionalnih kriminalaca, ponajprije kad je riječ o kriminalnim poslovnim prilikama na mreži. Shvaćanje njihovih sposobnosti i motiva za upuštanje u pojedine kriminalne ili koje druge djelatnosti uvelike bi koristilo sigurnosnoj industriji ovisnoj o tehničkim rješenjima.
U rijetkim prilikama kada organi reda ili privatni sektor uđu u trag hakerima, što dovodi do suđenja i presude, malo se što čini konkretno u vezi s počiniteljima. Umjesto toga kazneno-pravni sustavi u Europi i SAD nastoje im nametnuti duge zatvorske kazne i poslije odslužene kazne ograničiti im pristup računalima. To je velika pogreška, obzirom na njihove osebujne psiho-socijalne profile.
Ponajprije, valjalo bi uzeti u obzir njihovu dob: većina se hakera vrlo rano uključuje u nešto što bi se najbolje moglo opisati kao zakonski ambivalentne djelatnosti. Može ih se obrlatiti za protuzakonit rad na mreži i prije nego što im se moralni kompas pristojno razvije te prije nego što su kadri shvatiti implikacije svega što čine. U stvarnom životu često su psihološki osjetljivi, što znači da može biti vrlo kontraproduktivno držati ih iza rešetaka s pravim kriminalcima. Iako imaju nepredvidljiv ego, njihov mozak je često veličine planeta s nenadmašnim razumijevanjem računalne sigurnosti.
U svijetu gdje vlada nestašica stručnjaka za računalnu sigurnost i gdje se prijetnje množe, nerazumno je zatvoriti jednu takvu fenomenalnu dragocjenost. To ne znači zalagati se za to da bi hakeri koji su se bavili kriminalomtrebali proći nekažnjeno, nego da je potreba za rehabilitacijom ne samo moralna obveza države nego potencijalno i od znatne praktične vrijednosti.
***
Misha Glenny (1958) poznati je engleski novinar i povjesničar. Kao istočnouropski dopisnik Guardiana i BBC-a izvještavao je o padu komunizma i ratovima u bivšoj Jugoslaviji. Dobitnik je više nagrada, među kojima je Sonyjeva nagrada za doprinos elektronskom novinarstvu.
Napisao je tri knjige o Istočnoj Europi i Balkanu: "The Rebirth Of History: Eastern Europe in the Age of Democracy" (1990), "The Fall of Yugoslavia" (1992) i "The Balkans: Nationalism, War and the Great Powers, 1804-1999" (Penguin Books, 1999). Na hrvatski je prevedena 2008. godine "McMafija, Kriminal bez granica".
© Bilješke o knjigama izrađene su na osnovu informacija dobivenih od nakladnika i njihove dodatne uredničke obrade temeljem uvida u sadržaj knjige, te se kao takve ne smiju prenositi bez prethodnog dogovora s uredništvom portala.