![](https://www.mvinfo.hr/_mvshop/public/data/image/1/8104.jpg)
Spomenik kao knjiga : Spisi o arhitekturi, kulturi i restauriranju, 1861-1886.
- Nakladnik: Disput
- Urednik: Marko Špikić
- Prijevod: Ana Vukadin
- 06/2013.
- 304 str., meki uvez
- ISBN 9789532601640
- Cijena: 15.93 eur
Preračunato po fiksnom tečaju konverzije 7,53450 kuna za 1 euro - Cijene knjiga su informativnog karaktera, navodimo prvu cijenu po izlasku knjige iz tiska. Preporučamo da cijene i dostupnost knjiga provjerite kod nakladnika ili u knjižarama! Moderna vremena više se ne bave prodajom knjiga, potražite ih u knjižarama, antikvarijatima ili u knjižnicama.
![](https://www.mvinfo.hr/_mvshop/public/data/image/1/8104.jpg)
Moderna teorija konzerviranja i restauriranja počinje se razvijati u drugoj polovici 19. stoljeća. Suprotstavljajući se istomišljenicima Viollet-le-Duca s jedne i Ruskina s druge strane, arhitekt i kritičar Camillo Boito krajem 1870-ih započeo je sastavljati spise o principima restauriranja i potrebi uspostave državnog sustava zaštite kulturne baštine, anticipirajući svojom posrednom teorijom koncepte 20. stoljeća.
Boitove ideje utjecale su na talijanske i europske konzervatore, kao i na temeljne dokumente poput Atenske i Mletačke povelje. "Spomenik kao knjiga" donosi deset Boitovih tekstova objavljenih od 1861. do 1886. godine, u kojima se prati evoluiranje piščevih, ali i kolektivnih, stajališta o percepciji i tretmanu povijesnih spomenika u tadašnjoj Europi.
***
Camillo Boito (Rim, 1836–Milano, 1914) bio je arhitekt, likovni kritičar i sveučilišni profesor. Diplomirao je 1856. na Akademiji lijepih umjetnosti u Veneciji. Od 1859. živi u Milanu, gdje od 1860. do umirovljenja 1908. predaje na Akademiji Brera i Politehnici povijest arhitekture, restauriranje spomenika te klasične i srednjovjekovne stilove.
Projektirao je kapelu Ponti (1865) i bolnicu (1869) u Gallarateu, palazzo delle Debite (1873-1874), i Gradski muzej (1879) u Padovi, a u Milanu Dom umirovljenih glazbenika Giuseppe Verdi (1899). Restaurirao je Tičinska vrata u Milanu (1861-1865) i palaču Gussoni-Franchetti u Veneciji (1882).
Autor je brojnih članaka u novinama Crepuscolo, La Perseveranza i Spettatore, a ključne osvrte o arhitektonskim natječajima, izložbama, novoj arhitekturi i problemima restauriranja objavio je u časopisu Nuova antologia.
© Bilješke o knjigama izrađene su na osnovu informacija dobivenih od nakladnika i njihove dodatne uredničke obrade temeljem uvida u sadržaj knjige, te se kao takve ne smiju prenositi bez prethodnog dogovora s uredništvom portala.