![](https://www.mvinfo.hr/_mvshop/public/data/image/1/9324.jpg)
Država i demokracija : Građansko društvo i politička država u filozofiji prava
- Nakladnik: Disput
- 03/2015.
- 155 str., meki uvez
- ISBN 9789532602203
- Cijena: 11.95 eur
Preračunato po fiksnom tečaju konverzije 7,53450 kuna za 1 euro - Cijene knjiga su informativnog karaktera, navodimo prvu cijenu po izlasku knjige iz tiska. Preporučamo da cijene i dostupnost knjiga provjerite kod nakladnika ili u knjižarama! Moderna vremena više se ne bave prodajom knjiga, potražite ih u knjižarama, antikvarijatima ili u knjižnicama.
![](https://www.mvinfo.hr/_mvshop/public/data/image/1/9324.jpg)
Postoji li inherentna napetost između države kao temeljnog političko-pravnog projekta moderne i demokracije kao načela konstitucije zajednice i izvora legitimnosti političke vlasti?
Hegelov je odgovor na to pitanje, čini se, jednoznačno potvrdan. Država, čiji logički dovršeni i posljednji povijesni lik Hegel u samorazumijevanju opisuje u Filozofiji prava, jest "carstvo ozbiljene slobode" jer je njezino unutrašnje ustrojstvo rezultat samoodređenja ideje slobode. No ni država kao cjelina ni politička država kao njezin najviši logički moment – i prostor samosvjesnog, političkog zajedništva – nemaju porijeklo u pristanku i slobodnoj odluci pojedinaca. Država se prema Hegelu i povijesno i logički ozbiljuje protiv demokracije.
Demokratske mogućnosti države knjiga "Država i demokracija" razmatra upravo u kritičkom dijalogu s Hegelom, stavljajući poseban naglasak na njegovo poimanje odnosa građanskog društva i političke države. Teški problemi na koje Hegel nailazi u nastojanju da političku državu izvede kao istinsku, samosvjesnu zajednicu postaju naime jasni tek iz perspektive odnosa te sfere prema građanskom društvu.
Neovisno o tome prihvatimo li Hegelovo rješenje institucionalne artikulacije političke države ili ga odbacimo s demokratskog stanovišta, Filozofija prava pokazuje kako je uvjet političke emancipacije do kraja ozbiljena građanska emancipacija, odnosno sposobnost političke države kao umske instance da proizvede i održi "izvanjsko", razumsko zajedništvo građanskog društva koje se ne uspostavlja samo od sebe. Tek je tada smisleno govoriti o demokraciji kao organizacijskom obliku zajednice, odnosno o demokratskoj državi u smislu cjeline čovjekova opstanka u jednom narodu.
***
Domagoj Vujeva (1981), hrvatski politolog. Predaje na Fakultetu političkih znanosti na kolegijima Uvod u političku znanost: pojmovi, Povijest političkih ideja i Povijest političkih doktrina. Član uredništva (2011-2012) časopisa Politička misao. Kao stipendist DAAD-a 2009. boravio na Hegel-Arhivu Rurskog sveučilišta u Bochumu.
Važniji radovi: "Logika i aporije političkog – politički potencijal prijateljstva", Politička misao, 3/2006; "Povijest pojma predstavništva. Elementi za izgradnju moderne teorije političkog predstavništva I i II", Politička misao, 3 i 4/2011 (s L. Ribarevićem); "Hegelova teorija političkog predstavništva", Politička misao, 3/2012; "Republikanizam i liberalizam u svjetlu Hegelove znanosti o državi", Politička misao, 4/2012; "G. W. F. Hegel" (poglavlje u knjizi: Moderna politička teorija, 2013).
© Bilješke o knjigama izrađene su na osnovu informacija dobivenih od nakladnika i njihove dodatne uredničke obrade temeljem uvida u sadržaj knjige, te se kao takve ne smiju prenositi bez prethodnog dogovora s uredništvom portala.