![](https://www.mvinfo.hr/_mvshop/public/data/image/1/4212.jpg)
Kali Juga
- Nakladnik: Meandar
- Nakladnik: Meandarmedia
- 05/2009.
- 218 str., meki uvez
- ISBN 9789537355418
- Cijena: 15.93 eur
Preračunato po fiksnom tečaju konverzije 7,53450 kuna za 1 euro - Cijene knjiga su informativnog karaktera, navodimo prvu cijenu po izlasku knjige iz tiska. Preporučamo da cijene i dostupnost knjiga provjerite kod nakladnika ili u knjižarama! Moderna vremena više se ne bave prodajom knjiga, potražite ih u knjižarama, antikvarijatima ili u knjižnicama.
![](https://www.mvinfo.hr/_mvshop/public/data/image/1/4212.jpg)
"Gregorić na neki načn oživljava i revitalizira neke od svojih uspjelijih priča, ali sada proživljenih kroz dvadesetak godina iskustva života u inozemstvu, i ponovo pokreće, instituira ono određeno bogatstvo imaginacije, rječnika, naracije zbog kojega ga je američki pisac Charles Simic davno uspoređivao s Donaldom Barthelmeom, značajnim američkim metafikcionalistom 60-ih, ali više u smislu šrine i raznolikosti referencijalnoga polja, a manje u smislu tematske srodnosti.
U ovoj zbirci, pisac nas na neki način ponovno uvodi kroz vrata zlatnih godina hrvatske proze 70 i 80-ih, kroz ona iskustva koja su bila prepoznata u tako različtim grupama kakvi su bili naši Borgesovci, prethodnici prve i, rekao bih, najjače generacije Quoruma, ali sada služeći se jednim realističnijim pripovjednim modelom, manje orijentiranim na pronalaženje jezične bravure i stilističke akrobatike… (…)
Upravo ovakve slojevite priče su sukus nečega što opstoji kao dragocjena protuteža pomalo uniformnoj produkciji stvarnosne fikcije koja je obilježila devedesete. Neke od posebice uspjelih priča su kao mali bljeskovi u kojima samo jedna riječ, jedna zaboravljena asocijacija, naziv ili aluzija, u nama budi ironiju nostalgične prepoznatosti nekih vremena u kojima se živjelo mirnije i sretnije, a koja smo uzalud pokušali izbrisati ili ispolitizirati baš do mjere u kojoj Boris Gregorić tvrdoglavo odbija to učiniti kao pisac vanserijskog dosega." (Velimir Visković)
***
Boris Gregorić (1961), pisac kratkih proza, književni prevodilac, tutor, lektor, likovni umjetnik. Od kada je za priču "Napoleon", osvojio glavnu nagradu na jugoslavenskom natječaju za najbolju kratku priču, časopis Val, Rijeka 1986, počeo je redovno objavljivati kratke priče, pjesme, oglede, teorijske tekstove i prikaze, književne i filmske kritike; radio kao lektor, novinar i kritičar u redakcijama Večernjeg Lista,Vjesnika (rubrika kulture), Starta, Nedjeljne Dalmacije i Globusa.
Kao kritičar i esejist surađivao je, između ostalog, u programima Radio-Zagreba III, Radio-Sljemena, Omladinskog radija 101, a proze su mu izvođene na Omladinskom radiju 101, Radio-Beogradu III, Radio-Ljubljani i dr. Surađivao je u TV emisiji Knjige i ideje. Uvršten je u antologije hrvatske književne kritike Kritika futura drugoga, u zbornik kritičkih radova i eseja "Poetika poteškoća" (Tübingen, 1988), i u antologije proze mladih hrvatskih pripovjedača "Krhotine vremena" (1988) i "Goli grad" (2003).
Objavio je sljedeće zbirke: "Svako je slovo kurva" (pjesme u prozi, ko-autor Krešimir Bagić, nagrada Goran 1988.), "Teorijska gramatika" (kratka proza, 1989, Quorum, Zagreb), "Prvo lice tuge" (proza, 1990, Svjetlost, Sarajevo), "Bestseler" (kratke proze, 1990, Globus, Zagreb-Ljubljana).
U ljeto 1991. odselio se u Iowa City, Iowa, gdje je ujesen bio gost International Writers’ Program, a ubrzo potom sasvim prestao s pisanjem. Studirao je slikarstvo i povijest umjetnosti na University of Iowa. Izlagao crteže i slike u galerijama Studiolo, Iowa City, te Campbell-Steele, Marion. Objavio je samizdat strip "Taboo", producirao dokumentarni video-film o pjesniku Chucku Milleru.
Objavljivao flash fiction, prijevode slovenske poezije (u 100 Words, The Iowa Review, eXchanges, Whim’s Place, Online Flash Fiction, te Primordial Traditions). U Hrvatskoj ponovno počinje objavljivati kratkom pričom "Ljubav među tapirima", Večernji list (2005); od tada je objavio i u Orisu, Temi, Književnoj republici.
Preveo je roman "Nexus" Henryja Millera (Meandar, 2007); prevodio je i kritičke oglede, prozu, poeziju Aleša Debeljaka, Tarasa Kermaunera, Tomaža Šalamuna, Miklavža Komelja, Chuck Millera, Williama Todda Schultza, Clare Azzopardi, Rane Dasgupte, Sonje Manojlović.
U ovoj zbirci, pisac nas na neki način ponovno uvodi kroz vrata zlatnih godina hrvatske proze 70 i 80-ih, kroz ona iskustva koja su bila prepoznata u tako različtim grupama kakvi su bili naši Borgesovci, prethodnici prve i, rekao bih, najjače generacije Quoruma, ali sada služeći se jednim realističnijim pripovjednim modelom, manje orijentiranim na pronalaženje jezične bravure i stilističke akrobatike… (…)
Upravo ovakve slojevite priče su sukus nečega što opstoji kao dragocjena protuteža pomalo uniformnoj produkciji stvarnosne fikcije koja je obilježila devedesete. Neke od posebice uspjelih priča su kao mali bljeskovi u kojima samo jedna riječ, jedna zaboravljena asocijacija, naziv ili aluzija, u nama budi ironiju nostalgične prepoznatosti nekih vremena u kojima se živjelo mirnije i sretnije, a koja smo uzalud pokušali izbrisati ili ispolitizirati baš do mjere u kojoj Boris Gregorić tvrdoglavo odbija to učiniti kao pisac vanserijskog dosega." (Velimir Visković)
***
Boris Gregorić (1961), pisac kratkih proza, književni prevodilac, tutor, lektor, likovni umjetnik. Od kada je za priču "Napoleon", osvojio glavnu nagradu na jugoslavenskom natječaju za najbolju kratku priču, časopis Val, Rijeka 1986, počeo je redovno objavljivati kratke priče, pjesme, oglede, teorijske tekstove i prikaze, književne i filmske kritike; radio kao lektor, novinar i kritičar u redakcijama Večernjeg Lista,Vjesnika (rubrika kulture), Starta, Nedjeljne Dalmacije i Globusa.
Kao kritičar i esejist surađivao je, između ostalog, u programima Radio-Zagreba III, Radio-Sljemena, Omladinskog radija 101, a proze su mu izvođene na Omladinskom radiju 101, Radio-Beogradu III, Radio-Ljubljani i dr. Surađivao je u TV emisiji Knjige i ideje. Uvršten je u antologije hrvatske književne kritike Kritika futura drugoga, u zbornik kritičkih radova i eseja "Poetika poteškoća" (Tübingen, 1988), i u antologije proze mladih hrvatskih pripovjedača "Krhotine vremena" (1988) i "Goli grad" (2003).
Objavio je sljedeće zbirke: "Svako je slovo kurva" (pjesme u prozi, ko-autor Krešimir Bagić, nagrada Goran 1988.), "Teorijska gramatika" (kratka proza, 1989, Quorum, Zagreb), "Prvo lice tuge" (proza, 1990, Svjetlost, Sarajevo), "Bestseler" (kratke proze, 1990, Globus, Zagreb-Ljubljana).
U ljeto 1991. odselio se u Iowa City, Iowa, gdje je ujesen bio gost International Writers’ Program, a ubrzo potom sasvim prestao s pisanjem. Studirao je slikarstvo i povijest umjetnosti na University of Iowa. Izlagao crteže i slike u galerijama Studiolo, Iowa City, te Campbell-Steele, Marion. Objavio je samizdat strip "Taboo", producirao dokumentarni video-film o pjesniku Chucku Milleru.
Objavljivao flash fiction, prijevode slovenske poezije (u 100 Words, The Iowa Review, eXchanges, Whim’s Place, Online Flash Fiction, te Primordial Traditions). U Hrvatskoj ponovno počinje objavljivati kratkom pričom "Ljubav među tapirima", Večernji list (2005); od tada je objavio i u Orisu, Temi, Književnoj republici.
Preveo je roman "Nexus" Henryja Millera (Meandar, 2007); prevodio je i kritičke oglede, prozu, poeziju Aleša Debeljaka, Tarasa Kermaunera, Tomaža Šalamuna, Miklavža Komelja, Chuck Millera, Williama Todda Schultza, Clare Azzopardi, Rane Dasgupte, Sonje Manojlović.
© Bilješke o knjigama izrađene su na osnovu informacija dobivenih od nakladnika i njihove dodatne uredničke obrade temeljem uvida u sadržaj knjige, te se kao takve ne smiju prenositi bez prethodnog dogovora s uredništvom portala.