![](https://www.mvinfo.hr/_mvshop/public/data/image/1/5093.jpg)
Ogledi o jezičnoj pravilnosti
- Nakladnik: Disput
- 03/2010.
- 208 str., tvrdi uvez
- ISBN 9789532601046
- Cijena: 13.27 eur
Preračunato po fiksnom tečaju konverzije 7,53450 kuna za 1 euro - Cijene knjiga su informativnog karaktera, navodimo prvu cijenu po izlasku knjige iz tiska. Preporučamo da cijene i dostupnost knjiga provjerite kod nakladnika ili u knjižarama! Moderna vremena više se ne bave prodajom knjiga, potražite ih u knjižarama, antikvarijatima ili u knjižnicama.
![](https://www.mvinfo.hr/_mvshop/public/data/image/1/5093.jpg)
U ovoj je knjizi okupljeno trideset uglavnom manjih priloga bilo o načelnim bilo o praktičnim (savjetničkim) aspektima normiranja hrvatskoga standardnoga jezika. Neki se od njih, kao npr. prilog "Temeljna načela jezične pravilnosti", tiču općih načela normiranja hrvatskoga jezika, pa i jezika uopće, a neki su posvećeni pojedinim normama hrvatskoga standardnoga jezika (posebno pravogovornoj, pravopisnoj i leksičkoj).
Prethodno su svi ti prilozi bili objavljeni ili kao rasprave u časopisima odnosno zbornicima, ili kao prilozi tematskim raspravama odnosno okruglim stolovima, ili kao novinski članci odnosno kolumne, ili kao recenzije odnosno prikazi. Najviše je priloga objavljeno u Matičinu Vijencu, većinom u kolumni pod naslovom "Nastavak slijedi". Kako su ti prilozi nastajali u razdoblju od 30 godina, od 1978. do 2008. godine, čitatelji će uočiti i nešto razlika u autorovim gledanjima na normativističku problematiku općenito, a posebice na neke aspekte pravogovorne (osobito naglasne) norme.
Knjiga je podijeljena u tri dijela. U prvom dijelu (O jezičnoj pravilnosti i normama hrvatskoga standardnog jezika – načelno) uglavnom je riječ ili o temeljnim načelima jezične pravilnosti uopće ili o načelnim pitanjima pojedinih normi hrvatskoga standardnog jezika (pravogovorne, pravopisne i leksičke).
Osim toga dva se priloga odnose na nazivoslovnu (terminološku) problematiku, dva na jezičnu situaciju u Bosni i Hercegovini nekad i danas, a jedan na povijest hrvatske normativistike. Drugi je dio (Norme hrvatskoga standardnog jezika u praksi) posvećen praktičnim (uglavnom savjetničkim) pitanjima vezanim za pojedine standardnojezične norme, a treći (Osvrti) sadrži raznolike osvrte pretežno posvećene publikacijama u kojima je riječ (i) o normativističkoj problematici.
***
Ovo je djelo osebujno po tome što autor normativističkim problemima pristupa, što i sam u predgovoru ističe, kao stručnjak koji nije "poklonik jezičnoga normiranja, pogotovo rigidnoga i pogotovo leksičkoga" te što o tim problemima prosuđuje kao vrstan znalac i stručnjak za hrvatski (standardni) jezik uzimljući u obzir najširi spektar činjenica koje pri takvu prosuđivanju valja uzeti u obzir. Ovo je djelo zanimljivo upravo stoga što je promišljanje o jezičnoj pravilnosti u mnogobrojnim savjetnicima, koje pišu stručnjaci i nestručnjaci, veoma često upravo ono kojemu se Pranjković opire, tj. rigidno, često utemeljeno na uzimanju u obzir samo dijela kriterija, nerijetko "nategnuto", a ne svih kriterija koje bi trebalo uzeti u obzir kad se odlučuje o jezičnoj pravilnosti. Stoga u usporedbi s drugim djelima o istom ili srodnom predmetu zaslužuje, u prvome redu zbog svoje izvornosti, visoko mjesto na ljestvici kojom bi se ocjenjivao doprinos promišljanju normativističke problematike. (Iz recenzije Lane Hudeček)
Prethodno su svi ti prilozi bili objavljeni ili kao rasprave u časopisima odnosno zbornicima, ili kao prilozi tematskim raspravama odnosno okruglim stolovima, ili kao novinski članci odnosno kolumne, ili kao recenzije odnosno prikazi. Najviše je priloga objavljeno u Matičinu Vijencu, većinom u kolumni pod naslovom "Nastavak slijedi". Kako su ti prilozi nastajali u razdoblju od 30 godina, od 1978. do 2008. godine, čitatelji će uočiti i nešto razlika u autorovim gledanjima na normativističku problematiku općenito, a posebice na neke aspekte pravogovorne (osobito naglasne) norme.
Knjiga je podijeljena u tri dijela. U prvom dijelu (O jezičnoj pravilnosti i normama hrvatskoga standardnog jezika – načelno) uglavnom je riječ ili o temeljnim načelima jezične pravilnosti uopće ili o načelnim pitanjima pojedinih normi hrvatskoga standardnog jezika (pravogovorne, pravopisne i leksičke).
Osim toga dva se priloga odnose na nazivoslovnu (terminološku) problematiku, dva na jezičnu situaciju u Bosni i Hercegovini nekad i danas, a jedan na povijest hrvatske normativistike. Drugi je dio (Norme hrvatskoga standardnog jezika u praksi) posvećen praktičnim (uglavnom savjetničkim) pitanjima vezanim za pojedine standardnojezične norme, a treći (Osvrti) sadrži raznolike osvrte pretežno posvećene publikacijama u kojima je riječ (i) o normativističkoj problematici.
***
Ovo je djelo osebujno po tome što autor normativističkim problemima pristupa, što i sam u predgovoru ističe, kao stručnjak koji nije "poklonik jezičnoga normiranja, pogotovo rigidnoga i pogotovo leksičkoga" te što o tim problemima prosuđuje kao vrstan znalac i stručnjak za hrvatski (standardni) jezik uzimljući u obzir najširi spektar činjenica koje pri takvu prosuđivanju valja uzeti u obzir. Ovo je djelo zanimljivo upravo stoga što je promišljanje o jezičnoj pravilnosti u mnogobrojnim savjetnicima, koje pišu stručnjaci i nestručnjaci, veoma često upravo ono kojemu se Pranjković opire, tj. rigidno, često utemeljeno na uzimanju u obzir samo dijela kriterija, nerijetko "nategnuto", a ne svih kriterija koje bi trebalo uzeti u obzir kad se odlučuje o jezičnoj pravilnosti. Stoga u usporedbi s drugim djelima o istom ili srodnom predmetu zaslužuje, u prvome redu zbog svoje izvornosti, visoko mjesto na ljestvici kojom bi se ocjenjivao doprinos promišljanju normativističke problematike. (Iz recenzije Lane Hudeček)
© Bilješke o knjigama izrađene su na osnovu informacija dobivenih od nakladnika i njihove dodatne uredničke obrade temeljem uvida u sadržaj knjige, te se kao takve ne smiju prenositi bez prethodnog dogovora s uredništvom portala.