![](https://www.mvinfo.hr/_mvshop/public/data/image/1/9155.jpg)
Od monarhijske reklame do queer lingvistike : Semiološki i jezikoslovni ogledi
- Nakladnik: Izdanja Antibarbarus
- 11/2014.
- 208 str., meki uvez s klapnama
- ISBN 9789532491333
- Cijena: 17.25 eur
Preračunato po fiksnom tečaju konverzije 7,53450 kuna za 1 euro - Cijene knjiga su informativnog karaktera, navodimo prvu cijenu po izlasku knjige iz tiska. Preporučamo da cijene i dostupnost knjiga provjerite kod nakladnika ili u knjižarama! Moderna vremena više se ne bave prodajom knjiga, potražite ih u knjižarama, antikvarijatima ili u knjižnicama.
![](https://www.mvinfo.hr/_mvshop/public/data/image/1/9155.jpg)
Knjiga je sastavljena od šest eseja koji iz različitih jezikoslovnih i semioloških perspektiva ispituju proizvode i učinke ljudskih jezičnih i, općenito, znakovnih praksi.
Obrađene teme su reklame unutar turističkog diskursa koji se promatra kao jedan od tipova društvenog diskursa tj. riječ je o analizi slogana turističke kampanje Tako lijepa tako naša / Kad srce kaže l(j)eto kaže Hrvatska / Jadran i parafraza na njih koje su se pojavljivale u medijima ne¬posredno nakon njezina lansiranja.
Slijedi analiza novinskih reklama iz razdoblja od druge polovice 19. stoljeća do raspada Austro-Ugarske Monarhije koje su izlazile u Puli iz perspektive lotmanovske semiotike kulture; ispitivanje odnosa između materinjeg jezika i nacionalnih identiteta u višejezičnom i multikulturnom kontekstu suvremene Istre iz perspektive kritičke analize diskursa.
Poglavlje o feminističkoj lingvistici bavi se ponajprije njezinim odnosom prema srodnim lingvističkim disciplinama (sociolingvistika, analize diskursa, konverzacijska analiza), a zatim se izlažu njezini pristupi i odabrane teme kojima se bavi - odabrani jezični problemi koje pokušava interpretirati i riješiti ilustriraju se i na primjeru hrvatskog jezika.
Poglavlje o queer lingvistici nastavlja se na prethodno poglavlje kao što i sama queer lingvistika na određen način proizlazi iz feminističke kritike jezika, izložena su njezina tri temeljna pristupa (odnos jezika i spolnosti kao identiteta, od¬nos jezika i spolnosti kao žudnje, odnos jezika i spolnosti kao stila).
Sve navedene teme povezuje uvodno poglavlje o sociosemiotici i lingvistici.
***
Mislava Bertoša rođena je 1972. u Puli, gdje je završila osnovnu školu i jezič¬nu gimnaziju. Na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu diplomirala je filozofiju i opću lingvistiku. Magistrirala je 2002. na Sveučilištu u Zadru, a doktorirala 2007. na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu. Od 2000. godine zaposlena je na Odsjeku za lingvistiku Filozofskog fakulteta Sveuči¬lišta u Zagrebu, trenutačno kao docentica i predstojnica Katedre za semiologiju.
Bavi se temama s područja onomastike, sociosemiotike i semiologije, analiza diskursa, odnosa jezika i identiteta te jezika i roda. Predaje na Po¬slijediplomskom doktorskom studiju lingvistike na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu. Izvršna je urednica časopisa Suvremena lingvistika i zamjenica voditelja doktorskog studija lingvistike. Objavila je dvije znan¬stvene monografije te niz radova u domaćim i međunarodnim časopisima.
© Bilješke o knjigama izrađene su na osnovu informacija dobivenih od nakladnika i njihove dodatne uredničke obrade temeljem uvida u sadržaj knjige, te se kao takve ne smiju prenositi bez prethodnog dogovora s uredništvom portala.